En psicologia, l'experiment de Solomon Asch o el paradigma d'Asch eren una sèrie d'estudis dirigits per Solomon Asch que estudiaven si i com els individus cedien o desafiaven un grup majoritari i l'efecte d'aquestes influències en les creences i opinions.[1][2][3][4]
És un dels experiments més cèlebres de la història de la psicologia social. Aquest experiment corrobora, per primera vegada, empírica i quantitativament la hipòtesi que per tants anys s'ha intuït: les conductes o opinions d'un individu són el resultat d'una pressió real o imaginada d'un grup social.
No és exagerat considerar l'experiment d'Asch (1956) com un experiment crucial en el camp de la psicologia social. Per primera vegada fa possible estudiar de manera experimental els efectes de la pressió de grup sobre el comportament individual, més enllà d'hipòtesis intuïtives o de sentit comú.
S'ha replicat nombroses vegades per a ser inclòs en altres estudis. Per citar algunes de les més importants: ALLEN I LEVINE (1971), McGUIRE (1978), PETTY I CACCIOPO (1987). Cal dir que en totes ocasions en què s'han mantingut les mateixes condicions experimentals els resultats s'han mantingut de manera consistent: entorn del 70% dels individus sotmesos a la prova responen de manera congruent amb la del grup (en la situació òptima d'un sol individu contra una majoria unànime), amb un nivell de significativitat respecte al grup de control de c2 = 58.4; p < 0,001 (Asch, 1956, p. 10). Lògicament, la proporció varia en casos més específics (dos o més individus contra la majoria, majoria unànime però inconsistent, variacions en el judici de la majoria, etc.).
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search